duskoma ![duskoma is a Male](images/getimg.php/male.gif)
brato
![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif)
Poruka: 554
Location: Zemun
![](images/getimg.php/spacer.gif) |
|
--------------------------------------------------------------------------------
Omladinska radna akcija "Ð E R D A P"
OD "ZELENOG POJASA" DO ORA "ÐERDAP"
Uporedo sa izgradnjom HE "Ðerdap" I trebalo je ureðivati novopodignuta naselja i regulisati priobalje. Projektovani planovi su bili takvi da su zahtevali veliki broj radnika u kratkom vremenskom periodu. Ova stavka u investicionom elaboratu jedne buduæe džinovske brane bila je dovoljna za Pokret gorana da krene u akciju. Bilo je to, nenadano velika šansa da se mladi okupe na velikom gradilištu opštejugoslovenskog karaktera kao što je Hidroelektrana "Ðerdap". Brigadiri nisu bili angažovani samo na radovima vezanim direktno za hidroelektranu veæ su paralelno sa njenom izgradnjom radili na ureðenju i podizanju infrastruktunih objekata u naseljima i priobalju.
Prvi kontakt goranske organizacije i predstavnika Hidroelektrane ostvareni su januara 1967. godine, a akcija je poèela veæ u leto iste godine. Bila je to nova akcija, novi zadatak i veliki izazov mladosti Jugoslavije u Ðerdapskoj klisuri. Prve godine, brigadiri su bili smešteni u zgradi Ðaèkog internata u centru Kladova. Radovi, naoko sitni: ureðenje novog dela Kladova gde su smeštene porodice radnika sa brane, podizanje parkova, izgradnja trotoara... pa ipak, brigadiri su ostvarili l .400.000,00 dinara.
Naredne, 1968. godine naselje se seli u tvrðavu "Fetislam" koja je udaljena od Kladova jedan a od buduæe brane osam kilometara. U ovoj godini, akcija je obezbedila sadni materijal u sop-stvenom rasadniku koji se prostirao na površini od èetiri hektara.
Brigadiri su radili na velikom ribnjaku neposredno ispred brane, gradili su nasipe, pošumljavali i ureðivali ulice u starom delu Kladova, dvorišta fabrika i preduzeæa, uredili su krug gimnazije i osnovne škole, deèije obdanište, izvršili pripreme za ureðenje prostora oko same brane, izgradili fudbal-ski stadion, održavali ranije zasaðene drvorede. U ovoj godini vrednost radova je bila više nego udvostruèena. Za to treba zahvaliti udarnièkom radu 1.200 brigadira.
Iz godine u godinu poveæavao se obim poslova. Da bi se izvršili svi postavljeni zadaci, u 1969. godini je angažovano 2.275 brigadira koji su bili svrstani u 69 omladinskih radnih brigada. Meðutim, i pored udarnièkog rada ove godine akcija je poslovala sa gubitkom. To je znaèilo da je bila potrebna pomoæ društva za finansiranje pojedinih aktivnosti.
Veæ naredne i poslednje 1970. godine, akcija je popravila ukupan bilans - poslovanje pozitivno. Poslednje godine organizovanja ORA "Zeleni pojas Ðerdapa" uèestvovalo je nešto manje brigadira nego predhodne. U 41 omladinskoj radnoj brigadi bilo je oko 1.600 brigadira.
Èetverogodišnji život akcije "Zeleni pojas Ðerdapa" bio je završen 1970. godine. Nju sigurno pamti 5.575 brigadira iz svih krajeva naše zemlje i inostransrva.
Sveèano puštanje u rad Hidroelektrane "Ðerdap" I, 16. maja 1972. godine, nije znaèilo i prekid daljih radova u ovom delu Ðerdapske klisure.
Uz procvat novog života nastavljeno je ureðenje okoline i dalja gradnja. U tim pregnuæima HE "Ðerdap" otvara vrata dobrovoljnom omladinskom radu. Ovakav potez investitora nije sluèajan. ORA "Zeleni pojas Ðerdapa", preteèa današnje ORA "Ðerdap", bila je dobra osnova da nekadašnje naselje graditelja Karataš, ispune radne brigade i mladošæu, pesmom i novim elanom ožive ponovo okolinu "Ðerdapa".
--------------------------------------------------------------------------
___________________________________________________________________ Akcijas
broj ispravljanja poruke: 1, zadnji put od strane duskoma dana 10-03-2009 u 22:32.
|
|
10-03-2009 22:29 |
|
duskoma ![duskoma is a Male](images/getimg.php/male.gif)
brato
![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif)
Poruka: 554
Location: Zemun
![](images/getimg.php/spacer.gif) |
|
Knjiga "Stvaraoci neodoljivog poleta"
Knjigu "Stvaraoci neodoljivog poleta (Tito radne akcije)" napisali su 1980.god. Sreæko Mihajloviæ i Grujica Spasoviæ a izdao Izdavaèko-istraživaèki Centar RK SSO Srbije. Ova knjiga je, uglavnom, služila kao izvor za tekstove na netu o ORA...
Iz Predgovora drugom izdanju:
"...Dva momenta su najbitnija. Prvo: od 1946. godine do danas, dolazak na radnu akciju je bio apsolutno na dobrovoljnoj osnovi, bez ikakvih pritisaka i obaveza. Drugo: iako se za rad na akcijama nikada nije davala nikakva novèana nadoknada, brigadiri su uvek ostvarivali velike rezultate i radili sa velikim entuzijazmom. Ta dva momenta èine dobrovoljni omladinski rad odreðenim društvenim fenomenom.
Dok su se napredni ljudi sveta divili radnom heroizmu naše omladine, neki krugovi u inostranstvu dugo godina nisu hteli da veruju da su radne akcije dobrovoljne, pa su lansirali prièe o prinudnom radu i eksploataciji rada omladine, o militarizaciji omladinskih radnih brigada, i druge besmislice...."
Za preuzimanje klikni na fotografiju (PDF format, oko 2,5 MB)
___________________________________________________________________ Akcijas
|
|
10-06-2009 08:01 |
|
|
Uz maršala Tita junaèkoga sina...
studio 88
12. 10Mladi obožavaoci Josipa Broza Tita žele oživjeti neke od tradicija iz vremena socijalizma, ako što su radne akcije. Ljudi ostaju u nevjerici da neko danas dolazi da radi džabe. Jesu li radne akcije ponovo „in“?U selu Donji Podgradci na sjeveru Bosne i Hercegovine, od prvog do desetog oktobra održana je prva posljeratna radna akcija. Organizovali su je èlanovi više udruženja Josip Broz Tito iz BiH, Hrvatske i Srbije. Iako “skromna” sa tek nekoliko stotina akcijaša, akcijaši tvrde da æe za nekoliko godina radne akcije ponovo zaživjeti.
Mladi obožavaoci bivšeg predsjednika SFR Jugoslavije, Josipa Broza Tita, imaju veoma ambiciozan plan. Oni žele da ova radna akcija u Donjim Podgradcima bude istorijski poèetak. Jer, vjeruju da æe im se mnogi ljudi pridružiti kada vide da je moguæe obnoviti pozitivni duh meðu ljudima koji su nekada uèestvovali na radnim akcijama.
Oni èak tvrde da i oni koji nisu pretjerano voljeli bivši sistem, priznaju da su neke od najljepših trenutaka u životu doživjeli upravo na radnim akcijama. Neki su na tim akcijama - kada su ljudi sa velikim poletom gradili pruge i ceste, mostove i tunele, pomagali seljacima u poljskim radovima - upoznali i svoje buduæe supružnike, a drugarstva tamo steèena produžila su se i do današnjih dana.
Vikendom u “punom sastavu”
Duško Maleševiæ, generalni sekretar Komunistièke partije BiH, i jedan od organizatora omladinske radne akcije „Podgradci 2009“ vjeruje da æe mnogi poželjeti da se to vrijeme radnih akcija vrati.
Istina, sve je još relativno skromno. Akcijaša je tek nekoliko stotina. Dolaze iz BiH, Hrvatske i Srbije puni elana. Planirali su doæi još i akcijaši iz Austrije i Maðarske, ali Crveni krst Gradiške nije ispunio obeæanje i nije našao smještaj za njih, pa su ih morali odbiti.
Duško kaže da zbog toga što mnogi akcijaši radnim danima moraju raditi u svojim preduzeæima, samo vikendom je „puni sastav“, kada se skupi više stotina akcijaša. Ostalim danima su tu studenti, ili oni koji su uspjeli dobiti nekoliko dana slobodno.
Odluèili da pomognu seljacima
Duško kaže da godinama razmišlja da organizuje radnu akciju. Odabrao je svoje selo Donji Podgradci, jer je tu najlakše naæi smještaj za akcijaše. Njegova porodièna kuæa dovoljno je prostrana da primi 20-ak akcijaša, a ostale su smjestili u obližnjim komšijskim kuæama.
„Motiv za organizovanje radne akcije je prije svega težak život i rad seljaka. Niko se o njima ne brine a uslovi u kapitalistièkom sistemu su loši“, objašnjava on motive zbog kojih se odluèio da organizuje ovaj dogaðaj.
Akcijaše je Duško pronašao u društvima Josip Broz Tito u BiH, Hrvatskoj i Srbiji, koji su se odmah odazvali èim im je Duško isprièao šta želi napraviti. „Stvarno ih nije trebalo dugo moliti. Odmah su se javili i podržali moju ideju. Veæ razmišljamo i o drugim radnim akcijama“, prièa on.
"Ko danas džabe radi?!“
Mještanin Bojan Veljiæ kupio je jednu staru kuæu u zaseoku Šor za svoju ženu i njihovo dvoje djece. Iznenadio se kada su mu u dvorište došli akcijaši i ponudili da pomognu u radovima. Veæ treæi dan zaredom marljivo rade, kako bi što prije završili posao. „Juèe smo cijeli dan radili, a i sutra æemo, da to što prije završimo”, prièaju.
“Kad su došli nismo vjerovali. Ko danas u ovom vremenu dolazi džabe raditi?! Dosta naroda nije vjerovalo. Svi su pitali, jesi li ti dobro razumio? Èak su nam rekli da ne treba im spremati jelo, oni sami sebi donesu jelo. Ali to kod seljaka ne ide tako! Mi njih poèastimo koliko možemo”, prièa Bojan Veljiæ.
Nina, djevojka sa otoka Krka, radi u ekipi koja pomaže u berbi kukuruza. „Od prvog trenutka mi se ideja jako svidjela i uvijek sam otvorena za takve stvari. U našem selu na Krku imamo jako puno strarih ljudi kojima treba pomoæi, ali mi nemamo tako velika polja kao ovdje“, smije se ona.
Nina u šali kaže da nije došla ovdje nikada ne bi nauèila kako se beru kukuruzi, jer ih na Krku nema. Iako sama nije èlanica nijedne komunistièke partije, niti je bila roðena dok je Tito bio živ, kaže da se uvijek rado odazove kada je nekom potrebna pomoæ, jer je od starijih èula za nekadašnje radne akcije.
Na poziv dolaze ponovo
Mirza Žeriæ je sekretar udruženja Josip Broz Tito Sanski Most. Odazvao se na radnu akciju i sa sobom doveo autobus akcijaša iz njegovog udruženja. Za nekoliko mjeseci, radna akcija æe biti i u Sanskom Mostu, kada æe obnavljati jedno zapušteno partizansko seoce i bolnicu.
„Mještani su zadovoljni i drago im je. Iznenade se kad im kažemo da smo došli da im pomognemo da oberu kukuruze, što smo upravo završili prije nego što ste vi došli. I kada za nekoliko mjeseci opet ovdje bude radna akcija, mi æemo se odazvati i opet æemo doæi da im pomognemo“, kaže Mirza.
Iako se na ovoj radnoj akciji nisu gradile ceste, pruge i mostovi, akcijaši ne posustaju duhom. Kažu oni da je to tek poèetak. Duško tvrdi da æe sljedeæe godine ovdje biti barem 500 akcijaša, jer æe sve biti bolje organizovano. Tada æe možda graditi i lokalni put koji bi stanovništvu bio potreban. A umeðuvremenu, kaže, biæe još radnih akcija širom bivše Jugoslavije.
Razgovor sa Duskom poslusajte ovdje:
http://www.studio88.ba/bh/49/bih/15464/
___________________________________________________________________
![33.gif](images/getimg.php/smilies/33.gif)
|
|
10-12-2009 19:19 |
|
duskoma ![duskoma is a Male](images/getimg.php/male.gif)
brato
![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif)
Poruka: 554
Location: Zemun
![](images/getimg.php/spacer.gif) |
|
|
10-13-2009 13:34 |
|
duskoma ![duskoma is a Male](images/getimg.php/male.gif)
brato
![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif) ![](images/getimg.php/star2.gif)
Poruka: 554
Location: Zemun
![](images/getimg.php/spacer.gif) |
|
|
11-14-2009 18:53 |
|
|
|
![Odgovori](images/getimg.php/reply.gif) |
|